# 




-^7^ 



F 391 
. S721 
wopy 1 




Fraktb 




Texas 



;k 



TILL SALU HOS 



DEN SVENSKA LANDFIRMAN 

THE SOUTHERN TEXAS 
COLONIZATION CO. 



KONTOR: 
CHICAGO, ILL., - - = no Rialto Building. 
HOUSTON, TEXAS, Cotton Exchange Building. 



PRINTED BY 

The vSwedish M. E. Book Co^•cERN, 
126 Oak St., Chicago, 111. 



^^Mmmmmm^m^^^M^mi^m^M-^ i^m^ 



Southern Texas Golonization Go. 




Copyrighted December, 1894. 



TEXAS 



(0) 



40 Acres ■ 


■ Bergning. 


80 " = 


= Valstand. 


160 " 


• Formcgenhet. 



Vanta Eder. 



Las hvad 

Southern Texas Colonization Co. 

tj , har att saga om Texas. 



Storlek. 

Texas ar storsta Staten i Unionen. Dess medellangd i oster och vester 
ar 800 mil och medelbredden i norr och soder 750 mil. 

Texas har en kuststracka af 400 mil, lika manga segelbara floder som 
fern andra Stater, 9,500 mil jernvagar, till storsta delen stambauor, inne- 
haller 265,780 qvadratmil och f. n. knappt tio personer pa qvadratmilen. 

1 891 — 92 ars folkrakning visar, att 255,000 jordbrukare odlade egen 
jord; 95,000 voro arrendatorer och 56,000 daglonare. 

Qeografi. 

Kusten, iborjanjamn, hojer sig smaningom i norr och vester till 4,000 
fot, hvilket forlanar marken fortrafflig vattenledning. Tre fjerdedelar af 
detta vidstrackta land ar brukbart och kan odlas till fordel. 

Sydostra och sodra delarne aro jamna och stenfria. Dessa trakter tafla 
med Florida och California i att frambringa adla frukter, har tata ek-, aim-, 
valnot- och fnru-skogar som betacka den ostra delen, och ej mindre an 
25,000,000 acres saljbar furuskog, Mexicanska vikens kustland ar ett vag- 
formigt grasrikt slattland, likt Kansas och Nebraskas bordiga slatter. Det 
ar synnerligen lampligt for boskapsskotsel, afvensom for odling af bomull, 
majs, hvete och frnkt. En stor fordel for denna del af Staten ar dess nar- 
het till bade den inrikes- och utrikesmarknaden. Southern Pacific och San 
Antonio & Aransas Pass jernvagarne genomlopa nastan hvarje County. 
Landtbrukaren och boskapsidkaren kunna valja mellan fyra eller fem olika 
vagar till lands eller vatten for att afsatta produkterna. 



Landets tillgangar och produkter. 

innebyggarne i Texas kanna naturligtvis sitt land bast. Alia dess 
3,000,000 iiinebyggare intyga enstanimigt, att denna Stat ofvertraffar alia 
aiidra Stater i Unionen, icke blott hvad storleken angar — den ar nemligeu 
fern ganger sa stor som England och lika stor soni sju af Unionens medel- 
stora stater — utan ock i alia andra afseenden. 

Den intar fornamsta platsen i boniullsprodnktiou, den uppfoder flera 
far, hornboskap och hastar an nagon annan stat, den har storre fonder for 
allmanna skolor och hogre laroverk, den eger skuldfritt det storsta och dyr- 
baraste kapitolium i Nordamerika. Hvad jernvagar angar, intar det tredje 
rummet; i rikedom fjerde och i befolkning sjunde rummet. 

Texas odlar niera risgryn an South Carolina; niera socker ochsockerror 
an Lousiana; mera livete an Norra och Sodra Dakota; har mera prairieland 
an Kansas; en storre kol-areal an Pennsylvania; storre ekskogar an V.Virgi- 
nia; storre majisfalt an Illinois; odlar mera bomuU an Mississippi; har mera 
jernmalm an Alabama och har vackrare granit an New Hampshire. Hvad 
mer kan man begara? (se sidan 6. ) 

Texas gor med ratta ansprak pa att ega en storre varietet af rik jord- 
man an nagon annan stat i Unionen. I all synnerhet vid Gulfkusten fin- 
nes den allra rikaste matjord och basta underlager (subsoil) af lera. 

Den rika och djupa matjorden behofver ej nagra godningsamnen for 
att frambringa en god och rik skord. Den moderna betackningen af bom- 
ullsfro bidrager att frambringa en rikare skord, men ar dock ej nodvandig. 
Tre hundra bushels sot-potatis skordades forlidet ar pa en enda acre land, 
som lemnade egaren en netto-beh&Uning af:|225.oo, och sedan, pa samma 
acre land och samma ar, en efterskord af femtiofem bushels majs; en gan- 
ska stor af kastning for egaren. 

Sadesodling. 

Det ar en stor missuppfattning, att sad ej kan odlas med framging 
i denna trakt af Texas. 

Ofverste M. S. Munson, en praktisk jordbrukare, kand i hela Texas, 
hvilkens adress ar: Oyster Creek, Texas, skrifver till Houston /b.y^f61jande: 

"Den forestallningen ar allmant giingse, att denna kusttrakt ej ar 
lamplig for spanmalsodling. Men jag forsakrar, att rodhafre eller rodagn 
och medelhafshvete gifva lika sakra och storre skordar har an annorstades 
i sodern. jag ar dock viss om att flertalet af lasarne ej tro mig sa framt de ej 
vilja besvara sig med att undersoka verkliga fakta. 

Under manga ar sadde Hr W. D. J. Way, en af de aldste och framgangs- 
rikaste spanmalsodlare i grannskapet, hafre och skordade aldrig under fy- 
ratiofem bushels per acre. Ofta skordade han dubbelt sa mycket och fick 
ofta en efterskord af sjuttiofem bushels pa samma land. Herrar Jamison och 
Brunner nara Angleton, hafva gjort samma erfarenhet. De sadde iOktober 
och fingo skorden fa tidigt, att de knnde fa en god bomullsskord, .som i 
medeltal lemnade en half bale per acre. 

Broderna Dance, boende nara Columbia, hafva .skcirdat ofver trettio 
bushels hvete per acre. 



bfverste Muuson sadde under sju pa hvarandra foljaude ar rodagnigt 
hvete utan att bj'ta om utsade och skordade iiuda till trettiofeni bushels per 
acre. Medelafkastningen i Forenta Staterna ar enligt officiela uppgifter 
mindre an fjorton. Ofverste Munsons hvete har blifvit utstaldt i St. Louis, 
Chicago och New York och framstaende mjolnare hafva anmodat houomatt 
utvidga odlingen och garantera att kopa atkastniugen till ett hogre pris au 
nagot annat hvete betingar i marknaden. 

Tillfolje af att man har skordar sex eller sju veckor tidigare an i det sa 
kallade hvetebaltet ar qvaliteten mycket battre an nagot annat hvete, ut- 
staldt i ofvannamnda stader. 

Allmant erkannes, att laglandet vid floderna ar mera tjenligt for majs- 
odling an sad; men hogt prairieland, frambringar hvarje ar full skord af 
bada slagen. 

Brist pa god marknad i forna tider och arbetare.som forstodo att anvan- 
da forbattrade jordbruksmaskiner, har varit orsaken till att ej hvete odlas 
mera allmant ehuru jordbrukarne aro forsakrade om att hvete kan odlas 
till stor fordel. 

Ofverste Munson stackade en gang hvete fran sex till sju acres i narhe- 
ten af sin ladugard for foglar och tillat dem att plocka deraf efter behag. 
Det som var qvar efter tva ars forlopp var ej skadadt af insekter. Det an- 
vandes till utsade och lemnade rik skord. 

Nicaragua hvete till boskapsfodring trifves fortrafBigt harstades och 
lemnar stor afkastning. Det synes, som om denna trakt vore dess 
hemland. 

Hafre ger rikligare afkastning, om utsadet ombytes och anskaffas fran 
norra trakterna hvart tredje eller fjerde ar, Forhallandet ar enahanda 
ofver liela Texas, Indian Territory, Missouri och Kan.sas. 

Uppgift p^ statens produkter. 

1891-92 ars afkastning (fran sadesfalten, tradgardarne, boskapsskotseln 
och f aktorierna ) i denna stat uppgick till omkring|i85, 000,000. 

De fornamsta skordeinkomsterna voro: BomuU, 177,000,000; majs, 
128,000,000; hvete, 1^5, 250,000; haf re, I5, 200,000; tradgardsprodukter, 12,500, 000 
potatis, ;f2,ooo,ooo; ho, 1:2,125,000; socker och sorghum, |i, 400,000; persikor, 
applen, vindrufvor, plommon, meloner, smultron och paron, 12,400,000; mil- 
let, korn och rag, 1500,000. 

Detta ar ej allt. 

Boskapshjordarne uppskattades till 187,000,000; 6,700 faktorier tillver- 
kade varorfor 137,000,000 och anvande 38,000 arbetare. 

Torka. 

Landet i denna trakt ar synnerligen fritt fran torka i olikhet med na- 
gra andra trakter i Staten. Denna region ar mera skyddad for torka an 
nagon annan af vara norra och vestra stater, ett mildt regnfall eger rum un- 
der hela aret och tillforsakrar jordbrukaren rika skordar. Arliga regnfallet 
ar omkriug 45 till 52 tum och det ar jemnt fordeladt, och vid denna trakt ar 
man ej besvarad af vind och damm sasom forhallandet ar i de vestra staterna. 



Af vigt for nybyggare. 

Vi amna ej att i detalj oninanina den rikedom, som kan upptagas ur 
jorden. Rikedomen pa jordens yta, sotn endast vantar pa arbetaren och 
plogen for att gifva rika skordar, ar det fornamsta som drager nybyggare 
till Texas. Bomull, niajs, hvete och frukt samt landets skonhet inbjuda att 
sauila rikedonianie och taga trakten i besittning. I foljd af ofverbefolknin- 
gen i nordens storre stader och det hoga priset deromkring pa land.lampligt 
for jordbruk, ga tusentals friska och arbetsduglige man utan arbete eller 
hafva endast tillfalligt arbete och aro salunda, i foljd af hog hyra och ringa 
arbetsfortjenst, utfattiga eller sta pa fattigdomens grans. Vore det ej battre, 
att komma ifran detta elande och inom nagra fa ar bli en oberoende man 
och egare af en liten fruktbringande landtegendom i sj'dostra Texas? (Se 
sidan 8. ) 

Det ar annii blott ringa kandt att denna trakt i Texas kan med fram- 
gang tafla med California och Florida i 

Fruktodling, 

ehnrii det ar till fuUo adagalagdt att sa kan ske och det af foljande skal: 

1. Vi hafva tva dagars kortare transporttid — i,ooo mil narmare mark- 
naden hvilket gor, att vi kunna lenina friskare fnikt. 

2. Vi aro sex veckor tidigare i rnarknaden hvilket bereder oss dubbelt 
sa hogt prisfor var frukt som vara medtaflare. 

Fikon, Oliver, paron, vindrnfvor, smultron och alia frukter aro af ut- 
markt beskaffenhet och odlas med framgang. Till och med medelhafslan- 
derna ofvertraffa ej Texas kustland hvad fruktodling angar. Texas lemnar 
i sanning sina bebj-ggare en god bergning. 

Kiimat. 

Ar klimatet lampligt for mig? Detta ar en vigtig fraga for alia och 
isyiinerhet for svaga da det galler ett annu ej uppodladt land. Lakare aro 
ense om, att godt kiimat utan mediciner verkar fordelaktigare an medicin i 
ett ohalsoamt kiimat. 

Kn dylik fraga ar af stor vigt for alia som tanka byta om boningsort, 
ty rikedom utan helsa eller med uppoff ring af helsan ar af foga varde. 

Landet vid denna trakt behofver ej anskaffa advokat att forsvara sin 
sak i detta fall. I detta inbjudande land ar ett ton kol tillrackligt vinterbransle 
for en medelstor famlij. Sommarhettan ofverstiger sallan 90 grader, Tem- 
peraturen vid kxisten har ej i mannaminne natt 100 grader; hogsta tempe- 
raturen, 98 grader, intraffade i Augusti 1874. Statistiska uppgifter ofver- 
ensstamma med de aldste innebyggarne deruti, att temperaturen saval vin- 
ter som sommar sallan varierar 15 grader dagligen. 

Juli ar den vannaste manaden och januari den kallaste. Under tjugo 
ar har minimitemperaturen fallit under 20 grader blott en gang pa fem ar, 
under 25 grader blott en gang pa tio ar och under 30 grader blott en gang pa 
tretton ar. Sommarvadret ar utan markbar forandring. Temperaturensjenm- 
het gor att jordbrukaren beqviimt kan arbeta utom hus nastan hvarje dag 
&ret om. 



En Texas viiiter iir mera ett namn an en verkligliet. Nagon frost bru- 
kar vanligen ej intraffa i Houston eller dess omnejd forran i December och 
den ovalkonine gasten drojer ofta till Januari. Den sista frosten intraffar 
mellan den femte Januari och forsta Februari. 

(Hr J. L. Cline, bitradande observator vid U. vS. vader-bj'ra, bar lemnat 
ofvannamnda statistiska uppgifter. ) 

Den behagliga sodra passadvinden, som fardas ofver ett tusen mil salt- 
vatten, uiedfor bade varnie och svalka och bidrager att gora klimatet lik- 
formigt alia arstider. Fullkomlig vindstilla rader aldrig, och hogst sallan 
har vinden tillracklig kraft att upprora dammet. Endast nagra fa ganger 
under en langre foljd afar har nagon storm rasat; cycloner aro alldeles o- 
kanda. Huru brannande solstralarne an ma vara, sa bringar dock alltid 
skuggan vederqvickelse. Solst3-gn forekomma icke. Natterna aro alltid 
angenama; latta sangklader aro nodvandiga. 

Det ar den fruktade nordanviuden, hvars kraft striicker sig fran Dakotas 
snotackta prairier, som underrattar inbyggaren att julen ar i annalkande. 
Kansliga oron och spada plantor hafva knappt hunnit kanna dess nypning 
innan vindpusten ar forbi och den allt genomtrangande svalkande vinden 
fran Mexikanska viken atertar sitt forravalde. Klimatet arjamforligt med 
Italiens och sodra Californiens. Har rader ett sa utomordentligt behagligt 
vader att man nastau snattar at sig tretton manaders njutning hvarje ar. 

Somrarne intraffa tidigt i Texas och racka lange. Detta ar ock i full 
ofverensstammelse med landets frikostighet i ofrigt. Men till och med 
dessa manga varma och soliga dagar, da man instinktmessigt soker upp 
skuggsidau af gatan, kunna till afventj-rsblifva enformiga for oroliga andar, 
som langta efter ombyte. Har finnes blott tva manaders vinter och denne 
vinter ar snarare lik en oktober manad i norden an de forstallningar man 
ar van att hysa om en verklig vinter. Ledsnar du vid den bitande kolden 
i norden, sa gor ettbesok i Texas. Gronskan ar der mera briljant,vegetatio 
neu rikare och solskenet mera blandande an iden kalla norden och nar du 
en gang blifvit van dervid, sa kommer du att trifvas harstades. Det som i 
borjan stotte dig tillbaka kommer att tjusa dig. De milda hafsflaktarne 
mana bestandigt till lugn och valbefinnande. De inbjuda till just sa myc- 
ken maklighet, som hindrar den menskliga organismen att slitas ut. Det 
ar ej ett lyte att stundom vara litet lat i Texas. 

Sundhet. 

Tvart emot den gangse forestallningen ar helsotillstandet godt; innebyg- 
garne langs efter Gulf kusten fortara ej quinine hvarje maltid. Malaria ar blott 
en saga och drom, sa framt man ej adrager sig sjukdom genom oforsigtighet 
eller okunnighet. Ehuru ett flackt land — likt Illinois, Indiana och Michi- 
gan — finnes der blott fa sumpiga trakter af ringa utstrackning. 

Ofverskottet af regn banar sig vag till Mexikanska viken. Forkylning 
octi feber forekonmia ej annorstades an langs efter ofversvammade flodstran- 
der. Pa den hoga, oppna prairien aro malaria och frossa okanda gaster. sa 
framt ej vatten, tvartemot lagen, uppdammes. 

Forkylning och katarrh fororsaka mera lidande och fylla flera kvrko- 
gardar i New Englands vStater an alia sjukdomar tillsammans utefter 
Gulfkusten. Pa de senaste tjiigufem aren har ingen smittosam sjukdom 
hemsokt dessa trakter. Periodiska febrar aro nastan alldeles okanda och 
den arliga dodsprocenten i Houston ofverstiger ej nio pa 1,000. 



Uppfostringsanstalter. 

Ingen Stat i Unioneu ocli intet land i verldeu liar sa stora anslagna sum- 
mor for de allmanna skolorna soni Texas. En staendeskolfondaf| 100,000,000 
ar samlad till forman for 9,575 skolor. Derjemte finnas manga liogre un- 
dervisningsanstalter ocli folkskolor. 

Kyrkor. 

Alia mera franistaende religiosa kyrkosamfund liafva kyrkor. Den all- 
manna sammanlefnaden och umganget lemna intet ofrigt att onska. Gast- 
friheten har blifvit ett ordsprak, hvarje dorr ar oppen for den besokande. 

Du kan forbattra din stallning. 

Hvarfor ar det fordelaktigt for en jordbrukare i Ostern eller Nordvestern, 
som eger eller arrenderar en farm, att insatta sitt kapital i jordbriik i detta 
ktistland? Vi svara: emedan mera nettobehallning genom denna atgiJrd kan 
"goras har och det af foljande skiil. 

I. Vi hafva ingen vinter. Klimatet ar det allra basta. 
n. Det kostar 40 procent mindre att bygga ett hus harstades an i 
Norden. 

III. Omkostnaden for bransle ar 80 proc. billigare. 

IV. Omkostnaden for gang- och sangklader ar 50 proc. billigare. 
V. Vi taga tva till tre skordar gronsaker arligen. 

VI. Man kan arbeta hela aret i stallet for att endast odla en skord 
under sommaren och forbruka den under vintern. 
VII. Boskapen behofver ej fodras har, enar det ar ofverflod pa gras- 

barande land. 
VIII. Fruktland lemnar en arlig nettobehallning af f 200 till II700 per 
acre. Medan frukttriiden vaxa till, kan man plantera gronsaker 
emellan triiden. I Oktober och November skoter man smultron- 
plantorna och saljer de mogna baren redan i P'ebruari och Mars 
foljande ar. 
IX. Nittio dagar efter landet ar npplojdt, kan det besas, och lemnar 
sedan tre skordar om aret. 

Af de mdnga ypperliga tillfallena 

erbjuder "The Southern Texas Colonization Company" ett som re- 
dan tilldragit sig allman upi^marksamhet och som fortjenar att sarskildt om- 
namnas. Efter att hafva anvandt mycken tid och penningar lyckades detta 
bolag, hvilkas ledare aro sakkunnige jordbrukare, att finna ett land som, 
enligt ojafviga vittnesbord, visat sig vara 

Ett godt val. 

Detta landomrade medgifves allmant vara det basta vid Gulfkusten och ar 
belaget i nordostra delen af Wharton och sydostra delen af Colorado Coun- 
ties, 50 mil vester och nagot soder om Houston och ligger rundtomkring 
staderna New Chester och New Philadelphia. Southern Pacific Railroads 
hiifvudbana gar igenom sodra delen af landet och S. A. & A. P. R. R. skar 
dess norra center. Staden New Philadelphia ar belagen vid Southern Pacific 



och for narvarande arbetas pa att lagga ut och uppbygga Chester City vid S. 
A. & A. P. R. R. Under hosteii utfores atskilliga forbattringar och man 
amnar gora Chester i foljd af dess naturliga fordelar till en af de mest bety- 
dande stader i denna omnejd. 

Ivandet ar hogt belaget pa en as mellan floderna St. Bernard och Colorado 
omkring 175 fot ofver hafsytan, samt ar val bevattnadt af flera genomflytan- 
de backar. 

Trakten innehaller 35,000 acres; ingenting dermed jemforligt finnes i 
hela Staten. 

I oster och norr hafva vi St. Bernard-floden, och i vester Colorado-floden ; 
stranderna liings efter dessa floder aro bevuxna med tininierskog. 

Denna trakt har en stor fordel dernti, att den ligger hogre och ar battre 
dranerad an de fleste andra landstrackor vid Gulfkusten. Hvarje del deraf 
kan bearbetas efter det starkaste regn. Marken bestar af svartmylla pa den 
basta lerbotten och nagot sandblandad, sa att plogen gar latt och later vattnet 
med latthet tranga sig ned i jorden. 

Godt brunnsvatten kan erhallas pa ett djup af 20 till 30 fot. Artesiska brun- 
nar hafva med framgang blifvit borrade med sa ringa kostnad att de kommit 
i allmant bruk. 

Tre mil vester om denna trakt ligger staden Eagle Lake, der de tva for- 
ixtnamde jernvagarne korsa hvarandra. Staden har redan mer an 1,500 inne- 
vanare, en god hogskola, flera kyrkor och hotelier. Den ar redan nu en stor 
ntskeppuingsplats for spanmal och hundratals tons af pecan-notter. En som- 
mar resort, ej ofvertraffad af uagon i sodern, ar nu oppnad, och en 1% mil 
jernvag fran staden till sjon ar nu bygd. Sjon ar omkring tre mil lang och 
lyi mil bred. Pa ostra stranden har en stor och modern paviljong blifvit bygd; 
kapplopnings- och bicycle-banor, samt base ball mark utlagd; langs efter sjo- 
stranden finnas fina picnic-platser, enar stranderna aro bevuxna med ekar 
och andra trad. Godt fiske finnes och fiskbatar kimna hyras af dem, som 
onska vistas pa sjon. Regelbundna exkursioner komma att under sasongen 
goras till denna skona forlustelseplats. 

I norr, 8 mil fran trakten, ligger staden Sealy vid Santa Fe och M. K. & 
T. jernvagarne. Landet, som ligger emellan Sealy och denna trakt, ar till 
storsta delen bebygdt och halles i hogt pris. Fern mil osterut vid Aransas 
Pass R. R. ligger den blomstrande staden Wallis. Har korsa Santa Fe och 
Aransas Pass jernvagarne hvarandra. Sex mil soder om denna trakt ligger 
staden East Bernard. Landet vester om denna stad ar till en stor del bebodt 
af driftige tj-skar, och uppodlade jordegendomar aro varda 140.00 per acre. 

Lasaren ser haraf att nybyggarelifvet kan blifva bade gladjefullt och 
umgangsamt, enar hela omgifningen utgores af vackra och uppodlade far- 
mar och stader. 

Fastebref. 

Fastebref a detta land erhalles direkt fran staten samt ar fullt till- 
forlitligt sa att man ej behofver frukta for att dess rattmatighet kommer att 
bestridas. Ingen enskild person eller kommun kan inveckla en kopareina- 
gon tvist rorande eganderatten sasom ofta ar fallet, der land gatt i enskilda 
personers ego. Dessa fordelar aro sa stora att de kunna berattiga en ko- 
pare att till och med betala ett litet hogre pris for jernvagsland an for sk- 
dant, som varit i flera enskilda personers ego. 




MAP 

Showing Lands of th^ 

SOUTHERN TEXAS 

COLONIZATION CO. 



Office I 10 Rialto BIdg. 
Chicago, III. 
And 
Cotton Exchange 
Houston, Tex. 



Vi bifoga i afskrift var attorney's utlataiide om fastebref a detta land. Det 
undersoktes af domaren Kittrell, som under fyratio ar varit bosatt i Texas. 
Han var nara sju ar doniare i tolfte distriktet i denna stat och en terniin 
president af the State Bar Association. 

NORMAL G. KITTRELL. A. C. ALLEN. 

F. d. doniare i 12te distriktet i Texas. 
Ex-President i Texas Bar Association. 

KITTRELL & ALLEN, 

ATTORNEYS AT LAW, 

2061/2 Main Street. 

Houston, Texas, dert 28 Augusti 1894. 
The Southern Texas Colonization Company, City: 

MiN.\ Herrar! — Med mycken noggrannhet hafva vi undersokt faste- 
brefvet till det land, som Edert Compani inkopt af T. \V. Pierce's sterbhus. 
Vi undersokte noggrant hr Pierce's testamente, som befans vederborli- 
gen lagfaret. Det lemnar exekutorerna full rattighet att ofverlata hans 
egande land a annan person. Kopebrefvet ar tillforlitligt och en koparekan 
vara fullt viss om att erhalla ett absolnt sakert fastebref. 

HogaktningsfulU, 

Kittrell & Allen, 

Per Kittrell. 

Hem for hemlosa, land for landlosa. 

Xu ar tideji inne att kopa land, medan priset ar lagt. Priset pa land 
stiger snart. 

Vilkor. 

Blott en liten summa kontant ar nodvandig for forsta inbetalningen pa 80 
eller 160 acres, och sedan mindre an som behofs att arrendera en lika stor 
farm i de norra Staterna. 

Vidare upph'sningar lemnas beredvilligt med omgaende antingen per- 
sonligen eller skriftligen. 

Southern Texas Coloniz.\tion, Co., 

no Rialto Building, Chicago, 111., eller 
Cotton Exchange Building, 

Houston, Texas. 

Betalningsvilkor och pris. 

Detta land utbjudes af Southern Texas Colonization Co. for narvarande 
fran I7 till |io pr acres; en femtedel kontant och en femtedel hvarje ar tills 
betaldt. 

Intyg. 

Harnedan infora vi ett bref fran Hr L. W. Olson i Wataga, Illinois, en 
af vara mest framstaende jordbrukare i Illinois, angaende det land, vi utbju- 
da till forsaljning. 



Wataga, III., den 14 Jiili 1S94. 
Utgifvaren af Western Trail, Chicago: 

MiN Herre! — Till svar a edra forfragningar rorande den tid, jag bott i 
Illinois, mina resor till Texas och niin asigt om denna Stat, far jag harmed 
lemna foljande svar: 

Mina foraldrar och deras fyra barn anlande till Knox Count}-, Illinois, 
hosten 1849, just vid den tid, da den sista sektion guvernnientsland saldes 
for I1.25 per acre och "soldiers' patent" och uppkopt land for 14 till |6 
per acre. 

Da min faders kapital var nastan slut kunde han blott kopa 20 acres, 
som den tiden ansags tillrackligt, ty ved kunde da kostnadsfritt hemtas i 
skogen och prairien lemnade tillrackligt bete och ho, men tiderna hafva 
forandrats sa, att da jag for nagra fa ar sedan kopte ett hem, jag maste be- 
tala f 10,000 for en fjerdedels sektion utan nagra synnerliga forbattringar 
dera. Samma land kan nu med latthet saljas for f 100 per acre. 

Da det nii dr nastan omojligt att kopa land till detta pris och min fa- 
milj bestar af fyra fuUvuxna soner och en dotter, sa foil det mig i sinnet att 
besoka Texas, dit jag reste i slutet af Februari. Pa eftermiddagen den 18 
bestegs taget i Rock Island ofver The Great Rock Island Route. 

Man torde erinra sig att just samtidigt radde en haftig snostorm, sa att 
vi nodgades ploja oss fram genom snodrifvorna nastan hela vagen till Forth 
Worth, Texas. Jag besokte sodra delen af staten och fann vaderleken nagot 
kylig, regnig och stundom frost, ehuru ej sa stark att marken blef frusen. 
Jag njot af att se de jamna och vidstrackta prairierna. Da min resa foretogs 
under vintern,forefans naturligtvis ingen vaxtlighet, hvadan jag ej kunde 
bilda mig nagot omdome om jordens bordighet. Jag kom hem utan att kunna 
hvarken prisa eller fordoma Texas, men med fast beslut att annu en gang 
besoka det innan jag afslutade nagot kop. 

Sedan majsen blifvit plantesad reste jag och min aldste son med ett ex- 
cursion tag ofver the Rock Island Route och H. & T. C. Men hvilken for- 
andring! Der landet plojdes, da jag tagade hem i slutet af Februari, rackte 
majsen mig nu till brostet och bomullen hade tagit stark fart och ju langre 
soderut vi kommo desto hogre reste sig vaxten. 

Jag fann att landet omkring New Philadelphia bestod af sand och niylla 
pa lerbotten, helt olik var svartmylla i Illinois. Det oaktadt framalstrade 
den majsstjalkar af sex fots hojd och hade en stark vaxtkraft och frisk farg, 
hafren var tre fot hog, redan gangen i ax och om en vecka fardig for skor- 
demaskin,prairiegraset eiifot hogt. Da jag sag,huru allt var forandradt efter 
tva manaders forlopp sedan mitt forsta besok, sa kan val ingen forundra sig 
att jag fick en annan asigt om landets bordighet. Foljden blef, att jag kopte 
en half sektion land nordvest om New Philadelphia, emellan S. P. R. R. och 
S. A. & A. P. R. R., omkring fyra mil oster om Eagle Lake. Jag foretog en 
tredje resa i Juni for att lokalisera mitt land sedan det anyo blifvit uppmatt. 
Majsen var da tio till tolf fot och holl pa att bilda ax. Prairiegraset af- 
kastade ett ton per acre och holl just pa att skordas och saldes for fem till 
sex dollars per ton. 

Jag anser, att Texas kustland ar just ratta platsen for en man med ringa 
tillgangar att forskaffa sig ett eget hem. 



Mill aldste son betalar nu fi.cxx) arligen i arrende for 200 acres. Han 
har inga utsigter att fa nagot ofver att kopa sig ett eget hem iiied.och derfor 
ainiiar haii begifva sig till Texas sa snart soni niojligt. 

Illinois ar en fortraflflig stat, enligt mitt formenande, den inest storslag- 
na i Unionen. Men en vanlig arbetare eller arrendator harstades forblir en 
arbetare eller arrendator. 

Ehuruval Texas kan liafva nagoii oliigenhet, sa iir jag dock viss om, att 
en person, som iiu insiitter kapital derstades, iiiom en kort tid skall fa ett 

hem, som han i sanning kan kalla sitt. 

Hogaktningsfullt, 

L. W. Olson, Wataga, 111. 

For att ytterligare bestyrka debar gjorda uppgifterna vidfogas foljande 
skrifvelse fran herrar James Converse och C. G. Woodbrigde. Dessa perso- 
ner aro vidt kanda for sin redbarhet, sanningsenlighet, framstaende sam- 
hallsstallning och formogenhet. Till upplysning om dem vilja vi namiia, 
att hr James Converse ar utredningsman i sterbhuset eiter lir Pierce, som 
var en af landets rikaste jernvagsman. Hr James Converse var forut Pierces 

sekreterare. 

C. G. Woodbridge var aflidne Jay Goulds befullmaktigade ombnd i 
Texas sanit inkopte for hans rakning, iippmatte och kartladeofantliga land- 
strackor derstades. 

JAMES CONVERSE. C. G. WOODBRIDGE 

CONVERSE & WOODBRIDGE, 

Civil Ingeniorer och egendomsmaklare. 

Converse Building, 
cor. Main and Commerce Str. 
P. O. Box 224. 

Houston, Texas, den 30 Oktober 1894. 

Herr E.A. NORDIN, Roseland, III. 

MiN Herre! — Till svar a edert arade bref fa vi hamiedelst lemna fol- 
jande beskrifning a det land i Wharton och Colorado Counties, som vi for- 
salt till Southern Texas Colinization Co. 

Vi kuniia utan ofverdrift siiga att nagot battre land kan ej uppletas. Vi 
pasta, att nastan hela denna vidstrackta trakt arbrukbarochpa sammagang 
val bevattnad. L,andet iir belaget vid och emellan the Southern Pacific och 
Aransas Pass jernvagarne pa skiljoasen mellan San Bernard och Colorado 
fioderna och bestar af svart sandmylla pa lerbotten innehallande sa niycket 
sand att plogeii gar liitt, ar niycket fruktbart och erbjuder jordbrukareett af 
de g3'nsamniaste tillfallen att nied framgang drifva sitt yrke. Landet ar be- 
laget midt emellan det torra och regnbaltet, hvilket fororsakar att arstiderna 
aro mera likformiga. Regn faller tillrackligt. Byggnadsmaterial kan kopas 
utefter jernvagslinierna fran lio till 115 per 1,000 kubf. 

Mulasnor och hastar, lampliga till jordbrnk, kosta|50stycket och hogre. 

Odmjukligen, 

Converse & Woodbridge. 

Sealy, Austin County, Texas, den i November 1894. 

Som jag ar nastan dagligen tillfragad om det fins nagot godt farmland 
i sodra delen af Texas, sa vill jag saga, att det fins godt farmland i stor ska- 
la, af olika beskaffenhet. 

Chester, i Colorado County, ar att foredraga franifor manga andra plat- 
ser naryiare kusten. 



Laiulet iir kuperadt men icke hoga kuUar, blott nog for dranering. 

Utlopp for vattnet ar godt! Der ar stora Bernard Lon-tree, Branch och 
West Bernard. 

Landet bestar af svartmylla pa fran en till tre fotsdjuphard lerbotten. 

For fruktodling kan landet ej ofvertraffas. Paron, Persikor, "Plommon, 
Applen,Vindrnfvor,med ett ord alia sorters frukter som jag bar forsokt vaxa 
godt, jag skall i host plantera nagra Apelsintrad, (Min plats ar ej mer an 
sex mil fran Chester. ) 

Hvilka farmprodukter vaxa der? Corn, bomull, sotpotatis, irish pota- 
tis, sarghnm, (for mollasses) sugar cane samt alia mojliga gronsaker som en 
farmare bryr sig om att plantera. Vi plantera gronsaker tva ganger om 
aret bade varen och hosten. 

Vi behofva ej nagon kallare for kokstradgarden, ansvarar for det. 

Hafren vaxer godt men vi troska den icke, vi fodraden till mjolkkrea- 
tur och hastar. 

Kreatursskotseln ar en profvad gren af farming; mejeriprodukter hafva 
alltid god marknad. 

Chester ar en ny plats. 

Platsen ar ej nagon vildmark. Till Eagle Lake 7 mil, Wallis 6 mil, 
Sealy 12 mil. Columbia 20 mil, Rosenburg 25 mil, New Philadelphia 4 mil, 
Houston 49 mil, Galveston 90 mil, tva jernvagar ga igenom landet endast 
fem mil ifran hvarandra. 

Klimatet ar godt, alltid vind om sommaren ifran Mexikanskaviken, 
knappast nagon vinter, uar vi ha nordlig vind sa ar det kallt, kreaturen aro 
ute pa prairien aret rundt. 

Solstygn ar obekant. 

Vi hafva tolf nianader pa aret att sa och skorda pa. 

Dricksvattnet ar det basta som kan finnas, om sommaren ar det kallt, 
om vintern kannes det varmare. Vi fa vatten pa 20 a 30 fots djup. 

Vi idka mejeriskotsel tillsammans med farmning, for smor fa vi 25 cents 
pr lb under sommaren och 30 cents under vintern. 

Vi skola nasta ar gora bade smor och ost. 

Battre upplysningar om Chester knnnaerhallas hos The Southern Texas 
Colonization Company, no Rialto Building, Chicago, 111. och hos Cotton 
Exchange Building, Houston, Texas. 

Hogaktningsfullt, 

P. A. SALLDEN. 

Mr. Sallden nied hustru kom fran Sverige direkt till Texas for omkring 
tretton ar sedan; helt utfattig fick han hjelp att fa sig ett par mulor. Han 
slog sig ned tre mil soder om Sealy. Han har nu en skuldfri farm af 240 
acres, ett trefligt hem med allt hvad dertill horer, ar skuldfri, oberoende 
och mar som en kung. 

Vi hafva harnedan nojet meddela ett bref fran en af vara landsman, lir 
G. A. Forsgard, som helt ung emigrerade till Amerika och alltsedan 
184S varit bosatt i sodra Texas. 

Hr Forsgard ar en ofortruten arbetare, framstaende bade sasom kyrko- 
medleni och affarsman och atnjuter obestridd aktning och fortroende hos 
alia i orten. Han har under alia dessa ar experimenterat med tradgardssa- 
ker, trad och krukvaxtcr, som forut ej odlats der, och i sitt fack ar han en 

13 



auktoritet, pa hvilken mau kau obetingadt lita. Sjelf iir lian den forste att 
erkanna och framhalla sitt adoptivlands fortrafflighet. 

DLSTRICT ALLIANCE EXCHANGE, 
of Southern Texas. 

Chartered May 17, ISSS. 

Organized to Dispose of Farm Products, and procure Farm supplies in 

the most Economic Manner. 



G. A. FoRSGARD Houston, Texas, Oct. 22, 1894. 

kom till Texas 1848. 

Messrs H. Van Dam, I M. Henzinga, I A. S. vSchippek and 

Kalamazoo, Mich. | Fulton, 111. | H. Riemersma, 

Chicago, ill. 

Mina herrar! — Till svar a eder anhallan att blifva underrattade om kli- 
niatet och alstringsformagan i denna del af Texas, sarskildt med hausyn 
till akerbruket som naring, far jag har meddela sadana fakta, hvilka tydligt 
lagts i dagen under min 46-ariga vistelsehar. 

F)tt valskott hemman kan och bor aret om ha atminstone nagon vaxan- 
de groda — det ar allt, som behofver sagas om klimatet. For att na detta 
resultat bor sadden ske pa foljande satt: 

Maj: — Mycket fa vegetabilier kunna sas i denna manad, och endast a 
jord, der potatis 16k o. d. skordats, kan planteras majs, meloner, gurkor, 
squash, pumpor o. s. v. afvensom atskilliga slags kal, sen italiensk blomkal, 
sotpotatis, bergklofver, sockerhirs, spritjirter. 

JUNi: — Om vaderleken ar gj-nsam, kinma samma saker sas som i Maj, 
men storsta delen af tiden tages i ansprak for skotseln af det, som redan ar 
pa rot. 

Juiyi: — Bush- och stangbonor, majs, sotpotatis, hirs, durra, bergklofver 
o. s. V. kunna sas, afvensom kal, blomkal m. m. pa kalljord; for hosttrad- 
garden sas bergklofver. 

AuGUSTi: — Detta ar en brad manad, ty nu borja bestyren med hostjor- 
den. Arter, honor, kal, rofvor, kalrabbi, betor, morotter, selleri, potatis, 
salad, senap, schalottenlok, hirs, rofvor sas i denna manad. 

September: — Tidiga arter, honor, palsternackor, lok, .salsify, kal, spe- 
nat. Kalplantorna sattas. 

OkTOber: — Lok, margarter, bergklofver, salsify, hafre, korn och rag, 

November: — Kal; spenat, arter, lok, alfalfa, klofver, rodhafre, rag, 
korn, salad, rofvor och radisor samt "leak". 

December: — Arter, morotter, kal, radisor, persilja och i senare halften 
af manaden potatis. 

Januari: — Rofvor, salad, kal, Ijlomkal, arter, potatis; loksorter och 

kalplantor utflyttas. 

Februari: — Betor, senap, arter, honor samt foretradesvis potatis. 

Mars: — Bonor, squash, gurkor, meloner, hirs; potatis, majs, okra och 
hirs kunna fortfarande planteras. 

April: — Alia omtaligare gronsaker sasoni toniates ocn peppar; andra 
utflyttas fran drithusen. Sotpotatis, hirs, majs, okra och honor. 

Jordgubb-plantor bora utflyttas denna manad eller sa snart jorden synes 
lamplig, men det kan ske nar som heist fran September till april. 

Trad af alia slag oniplanteras sa snart som moiligt efter groningen, men 
omplanteringen kan med fordel ske sa sent som i februari. 

14 



Nastan alia slags klofver ocli grassorter ga bast, oui de sas under host- 
manaderna. 

Forteckningeii ofver produkter kunde goras langre, men nog liar blifvit 
sagdt for att gifva en insigtsfull gronsaksodlare en vink om, hvart ban bor 
hanfora andra slag af odlingsbara gronsaker bar nere pa sydostra kuststrac- 
kan af Texas, ocb ban forstar nog att gora sitt val sa, att skordarna stallas i 
jenin vexling. 

Hvarje landtbrukare vet, burn lang tid de i det foregaende namda pro- 
dukterna krafva for niognaden — jag for min del anser det atga fran 2 till 6 
manader eller i genomsnitt niellan 3 ocb 4. Haraf S3'nes, att sedan man af- 
dragit tiden for jordens beredning ocb arstidernas vexlingar, /r^ ^/^oWar 
kunna tagas ocb sa.s pd samma jord hvarje dr. Jag vill harmed icke hafva 
sagt, att tre goda skordar kunna tagas pa samma jord livarje ar, men jag pa- 
star, att detta alldeles icke ar nagon omojligbet. Det finnes en god del folk, 
som misslyckas att fa en enda god skord om aret, ocb som lata ograset fro- 
das ocb satta fron nog att upptaga halfva tiden med rensning afsangarna. 
Hur mycket battre ar det ej da att egna tiden at odling af nagot nyttigt — 
det ar bra mycket angenamare an att jemt ocb samt ligga i lufven pa ogra- 
set, en sysselsattning, som for landtbrukaren ar den allra otrefligaste. 

SkuUe en skord sla fel, sa ploj ned den, sa snart felslagningen ar tydlig 
ocb sa nagot annat i stallet. Lat icke ograset suga ut jorden, utan lat det 
i stallet tjena som godning genom att ploj a ned det. 

Det ar icke tu tal om, att man for att fa rikliga ocb oafbrutna skordar 
maste godsla val — ocb ingen vet detta battre an de lyckligt lottade gron- 
saksodlarne i trakten kring New Orleans, der jorden ar den fruktbaraste 
som finns. Men dyra, konstgjorda godningsamnen, som forekamma i ban- 
deln, aro icke alltid de basta. Enligt min asigt ar ladugardsspillning lika 
braom ej battre i alia mojliga fall, ocb nedplojande af klofver, alia slag, ocb 
andra gronsaker antagligen den billigaste af alia godningar, sardeles bar, 
der de vaxa sa frodigt aret om, Der foder for notkreatur ocb svin ar sa 
latt tillgangligt, ocb notkott, flask ocb smor lemna sa god vinst, erbjuder 
det inga svarigbeter att fa tillrackliga godningsamnen. 

I forteckningen ofver gronsaker utelemnade jag nagra, som egentligen 
ej bora till den vanliga raden, som odlas pa landtgardarne men dock borde 
ba en plats i bvarje kokstradgard; enligt min asigt innefattar landtbrukallt, 
som jorden kan formas att frambringa. Om man icke odlar dem for afytt- 
ring, komma de dock val till pass i busballet ocb spara utgifter for mindre 
smakliga ocb helsosamma naringsamnen. Jag tillater mig bar papeka, att 
•*ben-berries" och frnkt arode mest passande produkter forbusballet.ocb det 
landtbruk, der man ej producerar bons, agg, mjolk ocb smor till busbebof- 
ar ej vardt namnet, sardeles der bjelpmedlen for underball af lions ocb kor 
sta sa latt att fa som i denna trakt. 

Eftersom sporjsmalet galler endast landtbruk, vill jag ej namna nagot 
om fruktodling, ehixru bvarje talig, erfaren ocb penningstark landtbrukare 
skulle draga stor vinst deraf bar. Dock maste jag saga, att jag ej skuUe 
anse en gard monstergill utan frukttrad ocb blomstersangar; utan dem ar 
garden lik ett landskap utan solsken. Ocb bar, der dessa saker snart sagdt 
skota sig sjelfva, borde bvarje bem omgifvas af tradgard med blommor ocb 
bladvaxter, vittnande om smak ocb forfining ocb befordrande trefnad ocb 
belsa. Rosor, jasminer, crape-myrten, oliander,fikon, scoupernongs, plom- 

15 



mon, persikor, pomgranater aro hemma liar jemte kanel, arrowrot, karde- 
niiimma, ingefara, ananas, kaki, guava, apelsiner och manga andra tropiska 
frukter, bloni- och bladvaxter, som, ehuru ej vinstbringande, dock for- 
tjena plats i livarje landtlig tradgard pa grund af deras skonhet och goda 
inflytande. 

Som svar pa den staende fragan: "Hvilken gren af jordbruket bor man 
har pa kuststrackan foretradesvis sla sig pa, och hvad ar jorden lampligast 
for?" svarar jag: Det forstar Ni bast sjelf. Det finns land, som ar passan- 
de for frukter, meloner, gronsaker, hvad som heist. Oni ni forstar ert yrke, 
vet ni hvad landet duger till, da ni far se det. Forstar ni ej det, betyder 
det foga, om andra dragit goda skordar, det ar ingen garanti for er. Om 
nagon kommer till mig och sager: "Ole Bull skapade sig rykte och formo- 
genliet genom att spela fiol; har har ni en fiol — ga och gor samnialedes!" — 
sa vore jag val en asna, om jag forsokte folja radet. Klimatet och jorden ar, 
hogst vexlande pa kusten af haf vet. Jag har bott har sedan 1848 och kan- 
ner bade land och klimat sa val som nagon, och litet erfarenhet har jag ock- 
sa. Jag far antagligen upplefva den dag, da denna kuststriicka ar ett li- 
tet paradis (pa applena nar), cch allt som behofs derfor ar litet pengar, litet 
foretagsamhet och litet forstand att halla ograset inom behoriga granser 
och ersatta det med den doftande jasminen, den statliga hampan, den yppi- 
ga bananen och talrika andra vaxter, rankor och slingerorter, som endast 
vanta pa ett tillfalle att skjuta i hojden. 

Ett ord till den vise ar nog. 

Sedan Ni val tagit i betraktande det land, hvarom Ni sporja mig, skall 
det bli mig ett noje att hora, om edra intryck ofverensstamma med den be- 
skriining jag leninat, och om icke, i hvilka afseenden de afvika. Kan jag 
sta till tjenst, sa vill jag gerna lemna de upplysningar, som kunna finnas 
nodiga, viss om, att hvad jag meddelar skall landa till detta mitt adoptiv- 
lands, Texaskustens, utveckling och till fromma for de foretagsamma sven- 
skar, mina landsman, som komma att der sla ned sina bopalar. 

HogaktningsfuUt 

G. A. FORSGARD. 

G. A. Forsgard. 

Min herre! — Edert bref har jag med stort intresse last och noga begrun- 
dat, och kan jag forsakra, att det bekraftar min egen erfarenhet. Ni torde 
veta, att jag i 20 ars tid egnat mig at gronsaksodling i Harris County. Jag 
kan ock tillagga, att eder beskrifning ar klar och tydlig i allt, hvad gron- 
saksodling ror i denna trakt. 

Med hogaktning, 
THEODOR W. HILLENDAHL. 
Volmer, Harris Co. Texas. 



16 



p olj med OSS pa en af vara Ei!;k(irsioner 



med 



Xhe Qreat j^ock 
Island ^oute^-i^&- 

VIA H. A.T. C. R. R. TILL HOUSTON OCH VIAS. A.&A. P. R. R. 
TILL CHESTER OCH RETUR. 

Enkelt bilieftpris ^?.^e^i'^r^^..^' ^^°° '^"'' 

Fri resa erMller hvarje kiipare af minst 160 acres. Tag alltid 
qvitto af stationsagenteu & biljettpriset, einedan det m^ste uppvisas 
for OSS. 

Personer, som folja med oss frdn Chicago pa v&ra exkiirsioner, 
som afgS, exkursioiisdagen kl, 6 e. m., bora inflnna sig pS. vSrt kontor 
innan de kiipa jeniTJigsbiljett, emedan vi alltid aro i tillfalle att arraii- 
gera priset till deras fordel. 

Ell af vSra representanter niedfoljer alltid exkiirsionstdget. Siik 
ratt p^ houoDi. 

So\jtKerr\ Jexas Golor\izatior\ Co., 

110 Rialto BIdg, Chicago. 



^W^ 



LIBRARY OF CONGRESS 



014 647 247 3 




BUY TICKETS OVER THE 

Great Rock Island Route 

TO CHESTER, TEXAS. 



ROUTE AND LINES: 



C, R. I. & P. R'Y, 

Embarkation Point to Ft. Worth. 

HOUSTON & TEXAS CENT. R. R., 

Ft. Worth to Houston. 

SAN ANTONIO & ARANSAS PASS R'Y. 

Houston to Chester. Texas. 



J2UTHERN TeX/I5 QOLONIZ/ITION QO. 

110 RiALTO Building, Chicago. 



LIBRARY OF CONGRESS 



014 647 247 3 



